בס"ד, יום כ"ב תמוז תשד"מ

מבחן על גמרא ושו"ע הלכות שכירות פועלים סימנים: של"א של"ב, של"ג עד סע' ג' 
בתשובה: לציין דעת הפוסקים בשו"ע עם מקורם בגמרא ובראשונים.

א.	עובד תובע ממעבידו, הוצאות נסיעה לעבודה וחזרה, האם המעביד חייב לשלם.
		א. העבודה מתחילה בשעה קבועה ומסתיימת בשעה קבועה כנהוג היום.
		ב. העבודה מתחילה כדין תורה, מזריחת השמש עד צאת הכוכבים.

ב.	מעביד סיכם עם עובד, לשלם לו שכר הממוצע במשק, איך מחשבין את הממוצע?

ג. 	אמר לשלוחו שכור לי פועלים באלפיים שקל (2000) לשעה, והשליח אמר לפועלים שכרכם שלושת 
	אלפים (3000) שקל לשעה, ושכרכם עלי, כמה צריך השליח לשלם לפועלים. וכמה צריך הבעה"ב 	
	לשלם לשליח.
		א. שכר השוק ג' אלפים שקל לשעה עבודה.
		ב. שכר השוק ב' אלפים שקל לשעה עבודה.

ד. בעל ביח"ר לקח עובד למפעל, ולא קבע תנאי שכר, בסוף החודש תובע העובד שכר כמו שאר 	העובדים במפעל, כיון שלא קבעו, מסתמא הוא יקבל כמו שאר העובדים במפעל, ובעל
	 המפעל טוען: שכרו כפי שכר פועל במשק, הדין עם מי.

ה. 	בעל מפעל לקח פועל לעבודה, וסיכם איתו: "אשלם לך אלף שקל (1000) לשעה עבודה כפי שכר שאר העובדים שלי", והתברר ששאר העובדים מקבלים אלפיים (2000) שקל לשעה, והשכר מינימום במשק הוא שלושת אלפים (3000) שקל לשעה, כמה עליו לשלם לפועל.

ו.	ישיבה סיכמה עם ר"מ למסור שיעור בשנה"ל החדשה, בשכר מוסכם,  בתחילת השנה הודיעה ההנהלה: כיון שאין מספיק תלמידים אין ביכולתם להרכיב שיעור חדש, ואין למי למסור שיעור, 	
	הר"מ תובע שכר, כי אין לו עתה עבודה, ואם היה יודע קודם היה מוצא עבודה בישיבה
	אחרת, ההנהלה טוענת: כי גם היא לא ידעה קודם, ולכן לא הודיעה מבעוד מועד, האם 
	הישיבה חייבת לשלם לר"מ שכר. וכמה.

ז.	קבלן סיכם עם פועל בנין לעבוד אצלו, בבוקר הגיע הפועל לעבודה בבנין, והתחיל לרדת גשם 	שוטף שאי אפשר לעבוד, האם הקבלן חייב לשלם לפועל עבור יום עבודה.

					 	הצלחה.